![RUOKTOT – Johttičájáhus RUOKTOT – Johttičájáhus](https://rdm.no/wp-content/uploads/2022/03/GOVVA_BANNER-1200x640.png)
Min muse 50 jagi ávvočájáhus "RUOKTOT - Sámi rumbbuid máhcaheapmi" lea dahkkon johttičájáhussan. Dát čájehuvvo Ájtte museas Johkamohkis 31.01. rájes gitts 18.05 rádjái 2024.
Min ávvočájáhus “RUOKTOT – Sámi rumbbuid máhcaheapmi” lea dahkkon johttičájáhussan.
Čájáhusa johtin:
2024-2025 čájehuvvo Ájtte museas Jåhkåmåhkke/Johkamohkis ja maŋŋá Nordlandsmuseet Bådåddjo, ovttasbarggus Árran museain.
2025-2026 čájehuvvo Saemien Sijte museas, Snåase ja maŋŋá Siida sámi museas Anáris.
Min ávvočájáhusas beassá vánddardit 360° virtuála oahpisteami bokte
Geahča liŋkka: 360° virtual tour
Loga ođđasiid: News
Ávvočájáhusa birra
Temaet til De Samiske Samlingers 50 års jubileumsutstilling er “Sámi rumbbuid máhcaheapmi” – Tilbakeføring av samiske trommer. I denne utstillingen bruker vi det samiske begrepet máhcaheapmi i betydningen tilbakeføring av kulturarv. Ifølge muntlig samisk tradisjon kan en dyktig åndelig ekspert, en noaidi, ha evnen til å identifisere gjenstander som har blitt stjålet eller fjernet uten tillatelse. En noaidi kan også få den personen som har stjålet gjenstandene til å gi dem tilbake til opprinnelige eiere. Trommene ble ofte brukt til dette formål. Denne prosessen kalles máhcahit på nordsamisk.
Tanken bak jubileumsutstillingen kom allerede for noen år siden, på grunn av trommen til Anders Puolsen. Nasjonalmuseet i Danmark hadde da eierskapet på den 400 år gamle trommen, som fra 1979 og frem til nylig var lånt ut til SVD. Julen 2021 skulle utlånskontrakten gå ut, men museet ønsket å få eierskapet overført fra Nasjonalmuseet i Danmark til RDM-SVD.
Danmarks kulturminister godkjente overføringen av eierskapet av Anders Poulsens tromme til Sámiid Vuorká-Dávvirat i januar 2022. Det er første gang i historien at samisk kulturarv ble tilbakeført fra utlandet til Sápmi. Trommen er jubileumsutstillingens hovedperson.
![Tidslinje av tilbakeføringen av Anders Poulsens trommeCa 1600, Trommen lages i Torne Lappmark. 1691, Trommen beslaglegges i Várjjat-Varanger område. 1692, Tingretten tar ut tiltale mot Anders Poulsen for bruk av trommen. 1694 Trommen inngår i Det Kongelige Kunstkammer i København, Danmark. Ca 1845, Trommen innlemmes i samlingen til Nasjonalmuseet i København, inventarnummer La.5 1978-1979, Sámiid Vuorká-Dávvirat (SVD) ber om å låne trommen til Kárášjohka-Karasjok. 1979, Trommen flyttes fra København til Sámiid Vuorká-Dávvirat med kuriertransport 1979-1999, Den første låneavtalen mellom Sámiid Vuorká-Dávvirat og Nationalmuseet blir inngått, visning av trommen er strengt regulert, trommen oppbevares i lystett tre koffert. 1999-2009, Forlengelse av låneavtalen 2006 Sámiid Vuorká-Dávvirat under RiddoDuottarMuseat (RDM) ber om offisiell tilbakeføring av eierskapet til tromma, Nationalmuseet avslår forespørselen 2011-2016, Forlengelse av låneavtalen 2016 Nationalmuseet krever oppbevaring av trommen i klimaregulert monter, klimamonter anskaffes med støtte fra Sametinget. 2016-2021, Forlengelse av låneavtalen med utløp 01.12.2021 14.04.2020 “Tilbakeføring av seremonielle gjenstander og menneskelige levninger i henhold til FNs erklæring om urfolks rettigheter”, felles uttalelse fra samiske museer i Norge til FNs ekspertgruppe for urfolksrettigheter og FNs menneskerettighetsråd. Høsten 2020, FNs menneskerettighetsråd i Genève uttaler seg om repatriering av seremonielle objekter og menneskelige levninger tilbake til urfolk. 10.12.2020, Styret til RiddoDuottarMuseat uttaler at samene er de rettmessige eiere av trommen. 12.04.2021, “Krav til eierskap av La.5 samisk tromme”, brev fra RDM-SVD til Nationalmuseet i København. 21.09.2021, “Repatriering av samisk tromme til RiddoDuottarMuseat”, brev fra Sametinget til dronning av Danmark. November 2021, Nationalmuseet avgir sin faglige innstilling om overføring av eier skapet til trommen. 21.01.2022, Det danske kulturdeparte mentet godkjenner tilbake føringen av trommen, basert på anbefalingen fra Nasjonalmuseet. 12.04.2022, RDM – Sámiid Vuorká Dávvirat åpner 50 års jubileumsutstilling i Karasjok “RUOKTOT – Tilbakeføring av samiske trommer”. Anders Poulsens tromme er hovedpersonen i utstillingen](https://rdm.no/wp-content/uploads/2023/01/Ander-Paulsen-tidslinje-NORSK.jpg)
Den stemmeløse tiden
Trommenes mening og betydning ble frarøvet det samiske fellesskapet da trommene ble beslaglagt på 1600- og 1700-tallet, og til og med så sent som på 1800-tallet. Mange trommer ble tatt bort med makt. Noen ble overlevert myndighetene i frykt for fysisk eller religiøs straff fra representanter for kolonimakten til kongedømmene Danmark-Norge og Sverige. De fleste av de hellige samiske trommene ble ødelagt og brent, noen gikk tapt og noen ble sendt ut av landet, byttet bort eller gitt bort som suvenirer.
72 samiske trommer befinner seg i muséer og private samlinger i Europa. Nylig har flere trommer eller trommerdeler blitt oppdaget i Sápmi, etter å ha ligget i skjul i hundrevis av år. Trommene fra Sápmi endte opp først som eksotiske gjenstander som representerte «Det ytterste nord» i Stockholm, Uppsala, Trondheim og København, og noen av dem endte til og med opp enda lenger borte, i steder som Paris, Roma, London, Cambridge, Berlin, Leipzig, Köln, Dresden, München osv.
I fremmede miljøer ble trommene stemmeløse: de hadde ingen å snakke med, intet språk å dele, ingen historier å fortelle, ingen som kunne lytte til eller forstå dem, og intet formål å tjene.
Anders Poulsens tromme
![3D scan av Anders Poulsens tromme.](https://rdm.no/wp-content/uploads/2023/01/tromme.png)
- Opphav: Davvisámi – North Sámi – Nordsamisk
- Mål: 44 cm x 33 cm x 10 cm
- Opprinnelsessted: Trommen og eieren er opprinnelig fra Torne lappmark – Duortnus, kanskje rundt Čohkkiras (Jukkasjärvi).
- Alder: Ifølge eierens forklaring ble trommen antageligvis lagd før 1650.
- Utsmykking: Tredelen av trommen er et rikt dekorert stykke duodji, eller tradisjonelt samisk håndverk. Ifølge Anders Poulsens forklaring pyntet han trommen med to reveører, en revesnute og en reveklo. Kun revekloen har overlevd.
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
- Den siste samiske eieren: Paul-Ánde, Anders Poulsen også kjent som Pávvál Ánde eller Poala-Ánde, var født rundt året 1600 i Torne lappmark. Han lærte å bruke trommen av sin mor, men han fortalte at han opprinnelig mottok trommen fra en samisk mann fra Torne lappmark, ved navn Pedar-Ánde, Anders Pedersen. Han ble arrestert i 1691, anklagd for å ha bedrevet trolldom. Han havnet senere i fengsel og ble tvunget til å gi fra seg trommen. I 1692 ble han dømt til døden av tingretten i Finnmark, Nord-Norge, i Čáhcesuolu (Vadsø)
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Ruoktot er samisk for å vende hjem. Tredimensjonale bilder av fem samiske trommer utgjør kjernen i utstillingen.
Én av disse trommene har allerede blitt levert tilbake til Sápmi. Fire andre trommer venter ennå på å komme hjem, for å være med sitt folk.
De fem samiske trommene som vises på utstillingen er valg ut i samarbeid mellom Sámiid Vuorká-Dávvirat, Saemien Sijte, Árran og Siida. I forbindelse med 3D-modelleringen takker vi museene som eier eller viser fram de samiske trommene: Nordiska museet og Statens historiska museet (Stockholm, Sverige), GRASSI museum (Leipzig, Tyskland), Meiningen museum (Tyskland) og Ájtte (Jokkmokk, Sverige).
Utstillingsbilder, Del 1 “Trommer”
- 3D animasjoner og originaltromma – goavddis til Andešrs Poulsen
- Trommenes biografier: vi
- Goavddis
- Hammeren som hører til Anders Poulsens goavddis
- En govadas, tromme fra et Tornesamisk område, en klipp fra 3D animasjon
- Baksiden av gievrie, den sørsamiske trommen,En govadas, en klipp fra 3D animasjon
- Storytelling: tre fortellinger på sør-, lule- og nordsamisk, er skrevet av samiske forfattere, oversatt til engelsk og norsk, og lest av profesjonelle samiske skuespillere
- Tekstplansjene er på tre språk: nordsamisk, engelsk og norsk.
- Tekstene er forskningsbaserte og er skrevet fra et tydeloig samisk og urfolksperspektiv
- Kartene i utstillingen er forskningsbaserte, produsert av SVD og designet av Inka Rauhala
- Trommereplika – kopier laget av duojár Osvald Guttorm på 1980-90-tallet
- EN vinkelrammetromme fra et kemisamisk område
Utstillingsbilder, Del 2 “Trommer og kunst”
- Trommer og dáiddaduodji
- Trommene er utstilt i tremontere som var designet på 1980-90-tallet for en tromme-utstilling
- Kunst av Hans Ragnar Mathisen og
- Hans Ragnar Mathisens kunst.
- Per Anders Noaidegárri mini, 1992.
- Kunstverk av Folke Fjäström, 1980.
- Fredrik Prost
- Håvard Larsen Tromme(Goavddis), 1992
- Per Isak Juuso Meavrresgárri, 2000.
- Nærbilde av hammeren til Per Isak Juuso.